РОЛЬ МУЛЬТИМОДАЛЬНИХ ЗАСОБІВ У ВИРАЖЕННІ ЗАБОРОНИ - Існюк, О. Ю. (Нова філологія, 2023)
Статтю присвячено встановленню закономірностей взаємодії вербальних і невербальних засобів, що беруть участь у реалізації мовленнєвих актів заборони, вживаних у формі вербально-графічних повідомлень у сферах видавничої справи й реклами, які мають безпосередній вплив на читачів і/або споживачів завдяки своїм влучним рекламним чи соціально орієнтованим текстам, супроводжуваним комплексним набором графічних засобів. З метою визначення специфіки застосування технік впливу таких вербально-графічних повідомлень на реципієнта у праці їх було поділено на дві основні групи засобів: вербальні (мовні засоби, що транслюють власне заборону) та візуальні (графічні зображення, колір, шрифт тощо, які виражають нетекстовий (імпліцитний) зміст повідомлення). Шляхом аналізу кожного із зазначених компонентів установлено, що заборонні мовленнєві акти, актуалізовані в рекламно- інформаційних повідомленнях, характеризуються превалюванням вербальних засобів, побудованих за формулою do + not + дієслово, яка і транслює пряме зверненням до реципієнта. Доповненням мовного повідомлення слугують різнокольорові картинки та/або символи, функційне призначення яких полягає в миттєвому приверненні уваги реципієнтів до закодованої в ньому ідеї. За результатами виконаного аналізу встановлено, що домінуючим складником графічного зображення є колір, який не лише робить рекламу більш помітною, але й передає прихований глибокий зміст повідомлення, як-от щодо цінностей країни чи певних асоціацій, які традиційно є спільними для різних культур. Така особливість пояснюється лаконічною формою рекламного повідомлення та метою здійснення миттєвого впливу на реципієнта. У статті також акцентовано увагу на низці позамовних факторів (політична ситуація, культурні й соціальні запити, які панували на той час, період публікації реклами тощо), які несуть додаткове семантичне навантаження та здатні слугувати коректному декодуванню мультимодальних образів вираження заборони. Автор робить висновок, що опис інваріантної моделі реалізації заборони у мультимодальних повідомленнях має базуватися на результатах аналізу взаємодії вербальних і невербальних засобів та низки екстралінгвальних факторів.