AN ACTIVE DICTIONARY: USER NEEDS AND EXPECTATIONS - Plakhotniuk, Ye. І. (Нова філологія, 2020)
У статті основну увагу звернено на розбудову профілю користувача актив- ного словника, тобто окреслення користувацьких потреб і стратегій укла- дачів щодо їхнього задоволення. Серед традиційних абеткових словників, призначених для спорадичного консультування в разі стрічання незнайомого слова, зростає попит на активні словники. Поточне дослідження проводиться в рамках дисертаційного проєкту з побудови Активного навчального кон- струкційно-комбінаторного тезауруса (АНККТ), призначеного для асистен- ції дорослих користувачів у продуктивних видах іншомовної мовленнєвої діяльності. Розвідка має на меті визначити релевантні користувацькі запити й сформулювати відповідні групи користувацьких потреб. Процедура дослі- дження містить два онлайн-опитування за участю 53 і 115 респондентів від- повідно, що стосуються: i) найтиповіших труднощів іншомовного говоріння та письма; ii) найактуальніших користувацьких запитів для активного словника. Учасники отримали дві адаптовані спрощені анкети, в яких навмисно не вживалося жодних лінгвістичних термінів. Перша анкета зосередилась на самооцінюванні респондентами власних навичок іншомовної продукції за 5-бальною шкалою. Друга анкета стосувалась користувацьких запитів і була розділена на кілька блоків запитань, кожен з яких було проілюстровано фрагментом комбінаторного тезауруса «ШКОЛА». Релевантність кожного із запитів респонденти могли оцінити на основі градуальної шкали від «Так! Вкрай необхідно!» до «Ні! Це не важливо!». Результати вивчення очікувань і запитів потенційних користувачів АНККТ дозволили розробити профіль користувача, тобто визначити вік користувача, освіту, фонові знання та мовні компетенції тощо. На основі дослідження сформульовано три типи користу- вацьких потреб: первинні, що виникають до користування тезаурусом і сто- суються його кількісних та якісних обмежень реєстру, вторинні, що беруть участь у процесі безпосереднього користування, та третинні, що випливають із систематичного користування словником і сприяють розвитку навичок конструювання власних іншомовних текстів. У статті дискутується перегляд критеріїв «активності» словника як більш когнітивно орієнтованого навчаль- ного засобу й окреслюється перспектива подальших досліджень стратегій задоволення визначених користувацьких потреб укладачами.