ҐЕНДЕРНА ПРОБЛЕМАТИКА У ТВОРЧОСТІ А. ТЕННІСОНА (НА МАТЕРІАЛІ ПОЕТИЧНОЇ ЗБІРКИ “IDYLLS OF THE KING”) - Василина, К. М.; Пікалов, І. М. (Нова філологія, 2024)
Стаття присвячена дослідженню особливостей репрезентації ґендерної проблематики у поетичному циклі Альфреда Теннісона “Idylls of the King”. Ця збірка, яка стала зразком для наслідування у царині артуріани, на сьогодні все ще залишається на периферії ґендерного літературознавства. Зберігаючи провідні образи та сюжети артурівських легенд, поет представив своє бачення патріархального суспільства Камелота, наклавши на нього стереотипні уявлення вікторіанців про розподіл соціостатевих ролей. На специфіці змалювання легендарного матеріалу відбилися і власні авторські установки, і загальний настрій англійського суспільства XIX століття, у якому відчувають окремі зрушення у сприйнятті жіноцтва та його ролі у соціумі. Незважаючи на те, що вікторіанська Англія була консервативною та патріархальною, у XIX столітті відзначається зростання жіночих рухів, що невідворотно відбивалося у різних сферах життя і творчої діяльності вікторіанців. Традиційні образи, які оживають на сторінках поем А. Теннісона, загалом зберігають домінантні ґендерні параметри: Артур і його лицарі є втіленням гегемонної маскулінності, вони виконують відведені їм суспільні та матримоніальні ролі. Втім автор наділяє чоловіків і певними рисами, які традиційно асоціюються із фемінним началом (нерішучість, вагання, підступність), вони сприймаються як недоліки та знижують загальний пафос образів. Жіночі персонажі, які є менш численними на сторінках поем, в основному втілюють вікторіанське уявлення про фемінність: вони є покірними чоловікам, сфера їхньої відповідальності звужується до сімейного побуту, втім і ці постаті набувають певних маскулінних вимірів (таких як рішучість, активність та раціональність), часто виявляють проактивну позицію. Такі образи прямо чи непрямо викликають симпатії читачів, що свідчить про загальне толерантне ставлення вікторіанців до емансипаційних зрушень.