ВІДТВОРЕННЯ ФРАНЦУЗЬКОГО ПІСЕННОГО ТЕКСТУ УКРАЇНСЬКОЮ МОВОЮ (НА ПРИКЛАДІ ПІСЕНЬ У СТИЛІ ПОП-РЕП) - Космацька, Н. В.; Кравченко, М. С. (Нова філологія, 2020)
Статтю присвячено мовним особливостям сучасних французьких пісенних текстів у стилі поп-реп і засобам їхнього відтворення українською мовою. У статті доводиться, що пісня як один із найдинамічніших жанрів масової культури, віддзеркалює ментальність і характер народу, яскраво виявляє мовні процеси, викликані соціокультурними змінами у певний період його розвитку. Встановлено, що лексичними особливостями музичного жанру «поп-реп», які часто викликають труднощі для перекладу, є широке вживання арготизмів, просторіч і фамільяризмів. На рівні синтаксису музичні композиції вирізняються складною будовою речень, застосуванням дієприслівникових та інфінітивних зворотів, скороченнями, опущенням окремих літерних знаків, характерним поділом слів на склади і грою з ними. Відтворення усіх компонентів пісенного тексту є надзвичайно складним викликом для перекладача, оскільки структура пісенного тексту постає як ланцюжок слів, певний лінійний зв’язок не тільки семантичного, а й прагматичного планів. Чималі труднощі для перекладу пісень у стилі реп викликають поєднання у них швидкого темпу мовлення й легкого музичного супроводу, їхнє вербальне й невербальне оформлення. У статті визначено, що дослівний переклад передає смисл пісні макси- мально точно, проте він не бере до уваги її форму, тоді як у літературному перекладі для збереження ритмічності й мелодійності доводиться нехту- вати словниковим складом і граматичною будовою оригіналу. Збереження ритмомелодики та римування французької музичної композиції «поп-реп», речитативу, що є визначальними для цього музичного жанру, а також семан- тичного і стилістичного навантаження пісні, реалізація іллокутивної мети у перекладі українською мовою стають можливими завдяки застосуванню перекладацьких трансформацій: лексична і граматична заміни, додавання, опущення, спрощення граматичних форм, евфімізація та компенсація. Головним є завдання правильно визначити ієрархічну значущість склад- ників пісні, вершину якої складає ритмічна будова тексту. Комплексний характер дослідження зумовив поєднання таких методів як узагальнення, зіставний метод, компонентний аналіз, аналіз і синтез.