УЗУАЛЬНО-БАЗОВАНЕ ПІДҐРУНТЯ КОНСТРУКЦІЙНОЇ ГРАМАТИКИ - Жуковська, В. В. (Нова філологія, 2020)
У статті розглянуто узуально-базоване підґрунтя нової лінгвістичної теорії – граматики конструкцій. За останні десятиліття граматика конструкцій стала одним із провідних напрямів сьогоденної лінгвістики, про що свідчить зростальна кількість і різноаспектність досліджень, здійснених у її річищі. Презентований теоретичний огляд засадничих положень узуально-базованої теорії мови та їх інкорпорування граматикою конструкцій систематизує та узагальнює основні теоретико- методологічні засади конструкційного напряму: надає тлумачення конструкції як складного мовного знака, конвенційного поєднання «форма- зміст/функція»; визначає інтегративний підхід до аналізу конструкцій, при якому елементи різних рівнів конструкції є невіддільними та інтерпретуються у взаємозв’язку; обґрунтовує розуміння мови як мережі конструкцій різного ступеня складності й схематичності, пов’язаних між собою таксономічними та меронімічними відношеннями. Стаття окреслює основні школи сучасної граматики конструкцій, аналізує їх спільні фундаментальні положення й базові відмінності та розкриває узуально-базовану природу граматики конструкцій через висвітлення ключових засад узуально-базованої теорії мови. Запропонована стаття підсумовує засадничі положення узуально- базованого підходу до вивчення мови: структура мови формується її вживанням; мовленнєві дані є важливими для побудови теорії мови; мовні репрезентації похідні, а не фіксовані сутності; взаємозв’язок системи мови з немовними когнітивними системами; вирішальна роль контексту у функціонуванні системи мови. Висновки дослідження підкреслюють емпіричний потенціал граматики конструкцій як інноваційного напряму сучасної лінгвістики, що застосовує інтегративний підхід до мовних одиниць і представляє мову як єдиний цілісний організм. Перспективним уважаємо застосування процедурного апарату узуально-базованої граматики конструкцій для аналізу конкретного лінгвістичного матеріалу на основі даних текстових корпусів з використанням відповідних квантитативних методів, що дасть змогу отримати нові об’єктивні дані про природу мовних одиниць.