СЕМАНТИЧНА ОМОНІМІЯ ХАНЧА-КОМПОЗИТІВ У СУЧАСНІЙ КОРЕЙСЬКІЙ МОВІ ТА СТРАТЕГІЇ ЇХ ПЕРЕКЛАДУ - Андріанов, Д. В.; Голод, В. М. (Нова філологія, 2026)
Сучасна корейська мова існує в стані унікальної орфографічної напруги: тоді як хангиль забезпечує фонетичну ефективність, повсюдне витіснення логографічного письма ханча, яке становить етимологічний субстрат для близько 70% лексикону, спричинило феномен «семантичної ерозії». У цьому дослідженні здійснено комплексний історико-соціолінгвістичний аналіз семантичної омонімії в межах сино-корейських композитів. Аргументовано, що перехід до виключного використання хангиля фактично позбавив лексику первинного візуального шару дизамбігуації. Простежуючи історичну фонетичну конвергенцію тональних розрізнень середньокитайської мови в обмежений інвентар корейських складових структур, дослідження демонструє, як цей орфографічний зсув зумовлює критичну залежність від висококонтекстної інференції – розкоші, часто недоступної в сучасних цифровому, рекламному та медійному дискурсах. У методологічному плані стаття пропонує розгалужену типологію омонімів – від абсолютної лексичної тотожності до функціональних і контекстуальних двозначностей, та оцінює їхній деструктивний вплив на переклад нелогографічними мовами, зокрема в межах корейсько-української мовної пари. Емпіричний аналіз медіакорпусів та результатів роботи систем нейронного машинного перекладу (NMT) виявляє критичну вразливість: деконтекстуалізовані омоніми генерують рівень помилок у 15-25% при ШІ-перекладі, оскільки алгоритми часто віддають перевагу статистичній частотності замість семантичної доречності. Відтак, дослідження постулює, що ефективна інтерлінгвальна медіація вимагає свідомого когнітивного процесу «логографічної реконструкції». Систематизовано шість компенсаторних стратегій – включно з контекстуальною експлікацією, гібридним глосуванням та доперекладацькою реставрацією ханча для нівелювання втрати семантичної прозорості. У підсумку, отримані результати свідчать про те, що попри соціополітичну демократизацію грамотності через хангиль, «привид» ханча залишається активним, невід’ємним когнітивним фактором, який вимагає від перекладачів не лише мовної плинності, а й філологічної компетентності для віднайдення прихованого логографічного коріння корейського лексикону.