ПЕРЕКЛАД ЯК ГРА: НОВА МЕТОДОЛОГІЯ ДОСЛІДЖЕННЯ ПЕРЕКЛАДУ МОВНОЇ ГРИ - Пєшкова, О. Г. (Нова філологія, 2023)
Статтю присвячено формулюванню низки положень, які сукупно претендують на статус методологічної моделі дослідження перекладу як гри. Актуальність цієї теми зумовлена прагненням розширити діапазон традиційних підходів до висвітлення особливостей іншомовного відтворення мовної гри і потенційно всіх інших форм і засобів мовного увиразнення дискурсу. Мовна гра розуміється як дихотомічний феномен: лінгвокреативна діяльність, скерована на увиразнення дискурсу за рахунок неконвенційного поєднання/використання одиниць/елементів різної мовної ієрархії, та результат цієї діяльності у вигляді різноманітних мовно-мовленнєвих утворень: від слова до тексту. Подібно до гри дихотомічний статус має й переклад, який у своєму процесуальному вимірі втілюється у послідовності перекладацьких рішень, що нагадують ходи у грі. Поведінка перекладача в такій грі керується принципом мінімакс: він припиняє пошук рішення (здійснюваного на основі евристики проб та помилок) тоді, коли вважає отриманий результат адекватним (оптимальним, але не обов’язково ідеальним). У термінах семіотики Пірса гра в переклад уподібнюється до семіозису, тобто безперервної креативної інтерпретації та конструювання різнорівневих знакових утворювань. У своєму результативному вимірі переклад як гра призводить до створення цільового тексту, кожен елемент якого розташований у заздалегідь визначеному місці, аби відповідати зразку (вихідному тексту). Ігровий характер перекладу визначається наявністю стратегій і правил. Стратегія перекладу скерована на перемогу або виграш, під якими ми розуміємо достатній рівень відповідності між вихідним та цільовим текстами на релевантних рівнях зіставлення. Правила гри-перекладу мають об’єктивно-суб’єктивний характер. Об’єктивний характер мають мовні закономірності, що регулюють перехід від тексту оригіналу до тексту перекладу, тоді як суб’єктивними вважаються правила ситуативного, особистісного, культурного тощо характеру. На когнітивно-психологічному рівні діяльність перекладача визначається водночас прагненням задоволення та відчуттям фрустрації.