ОНІМИ В РОЛІ ТРИГЕРІВ ПРЕСУПОЗИЦІЇ У ФАНТАСТИЧНОМУ ТВОРІ “IN THE WALLS OF ERYX” ГОВАРДА ФІЛІПСА ЛАВКРАФТА - Колосова, Г. А. (Нова філологія, 2020)
Стаття присвячена дослідженню особливостей ономастичної лексики в ролі «тригерів» пресупозиції в літературному жанрі наукової фантастики на прикладі розповіді Говарда Філіпса Лавкрафта “In the Walls of Eryx”. У центрі уваги автора – дослідження впливу власних назв як лексичного інструменту на формування атмосфери жаху при побудові специфічного текстового простору науково-фантастичного твору. Під ономастичним простором художнього твору розуміється сукупність усіх його літературних онімів або поетонімів, тобто власних назв, які створені уявою автора. У будь-якому тексті, окрім явно висловленої, або експліцитної, інформації, завжди наявна імпліцитна, або непрозора, інформація, яка мається на увазі автором і сприймається читачем. Фонові знання й уявлення автора про обізнаність читача знаходяться за межами мовного змісту висловлювання. Для забезпечення інформативності повідомлення встановлюється зв’язок між тим, що мається на увазі, і тим, про що автор говорить прямо. Пресупозиція позначає допущення висловлювання, тобто те, що неочевидно передається через сказане, іншими словами, мається на увазі. Пресупозицїї пов’язані в реченні з конкретними словами й елементами синтаксичної структури, які як мовні засоби зазвичай називають тригерами або активаторами пресупозиції. У дослідженні такими тригерами є оніми, що допомагають синтезувати різні жанри в середині одного твору, активуючи атмосферу жаху в науково-фантастичній розповіді. Автор статті акцентує увагу на тому, як саме інтерпретується поняття «жах» у творчості Говарда Філіпса Лавкрафта й чому це впливає на написання ним творів в інших жанрах, на прикладі планетарного роману. Для цього досліджується ономастичний простір твору “In the Walls of Eryx” і розкриваються «тригерні» функції пресупозиції окремих онімів. Серед таких функцій власних назв виокремлюються передбачуваність або передумовність інформації; інтуїтивність сприйняття тексту; установлення зв’язків з іншими референтами дискурсу для точнішої передачі інформації.